1950.-2024.
Preminuo priznati zadarski likovni umjetnik Tomislav Čerina
U 74. godini života umro je priznati zadarski likovni umjetnik Tome Čerina, u likovnoj javnosti često nazivan "prvim slikarom Bukovice".
Prigodom otvaranja njegove velike retrospektivne izložbe 13. listopada 2022. godine u Gradskoj loži u organizaciji Galerije umjetnina Narodnog muzeja Zadar, likovni kritičar Vinko Srhoj je napisao:
Tomislav Čerina (Benkovac, 1950.) svoje je slikarske početke još u vrijeme studija u ranim sedamdesetim godinama, vezao uz motive krajolika u tehnikama akvarela, pastela i ulja na platnu.
Poseban nerv za krajobrazne motive iskazivao je naglašavanjem atmosferičnosti, transparencije (posebno u akvarelu i gvašu), i lazura kod kojih je “vodeni medij” rastvarao prizor do kolorističkih akcenata i žarišnih punktova postvarenih bojom, bez crtanja, detaljiziranja, naknadnih ispravki i dorada.
Ti su počeci, bez prethodnika i vidljivih uzora, pritom uvijek više bili zagledani u doživljaj motiva po sebi negoli u povijest slikarstva i isticanje srodstva s nekom od dionica moderenističke tradicije ili autorstva. Obrat koji ničim nije bio nagovješten, izuzmemo li ono turnerovsko rasplinjavanje do “slabe vidljivosti” i nestajanja obrisa prirode u vodenom zasićenju i isparavanju, dogodio se je u drugoj polovici sedamdesetih, te nastavio u osamdesetima. Osamdesete su najplodnije slikarovo razdoblje kako po brojnosti radova tako i po izlagačkoj aktivnosti.
U tom je razdoblju došlo do zaokreta od motiva vezanih uz krajolike i impresiju prirodom, prema apstrakciji, materičnoj i znakovno-simboličkoj. I sami naslovi slika doživljavaju preobrazbu od zavičajnih toponima Ravnih kotara i Bukovice (kojima će se, nakon još jednog skoka, opet vratiti oko 2000. godine), prema literarnim, simboličkim i metaforičkim naslovima/esejima.
Apstraktna dionica slikarskog puta Tomislava Čerine završava s početkom Domovinskog rata. Nakon toga gotovo nevjerojatan muk, odustajanje od slikanja kroz gotovo dvadesetegodišnje razdoblje, i novi početak u novom tisućljeću, u kojemu je slikar radikalno preobrazio slikarsku fizionomiju prema krajobraznom realizmu.
Moglo
bi se govoriti o povratku korijenima iz predapstraktnog
razdoblja, ali je novi krajolik sasvim drugačije konstitucije.
Od prvotno akvarelnog naglašavanja slike kao ugođajne i atmosferske, slikar je prispio “na žalo” djetinjstva, dakako opet u ishodišnu arkadiju Bukovice i Ravnih kotara, ali je očvrsnuo zajedno s krajolikom. Nema više ni znakovite literarizacije naslovnih tema iz vremena apstrakcije, nego vlada tek jedan zajednički poopćeni naziv – Krajolik, mada se nerijetko prepoznaju konkretni motivi zadarskog zaleđa.
Vezane vijesti
-
U organizaciji Sveučilišta u Zadru, Yale University (SAD) i Cajal Club (SAD) na Sveučilištu u Zadru se od 9. do 12. rujna 2024. održava konferencija "2024 Evolution and Development of Nervous Systems".
-
Košarkaši Zadra su na Turniru 4 prvaka u austrijskom Oberwartu osvojili treće mjesto, pobijedivši u utakmici za treće mjesto domaćina Oberwart Gunnerse rezultatom 74-63.
-
Povodom početka proslave godine jubileja - 950 godina od prvog spomena župe Lukoran (1075.-2025.), svečano misno slavlje u nedjelju, 8. rujna, na blagdan Male Gospe, u župnoj crkvi sv. Lovre u Lukoranu u 10,30 sati predvodi mons. Giorgio Lingua, apostolski nuncij u Republici Hrvatskoj.
Izdvojeno
-
U prvom dijelu dana većinom sunčano, ujutro u unutrašnjosti ponegdje magla. Zatim sa zapada postupno jače naoblačenje s kišom.
-
Posljednji hrvatski predstavnik na Paraolimpijskim igrama u Parizu, Deni Černi (31) osvojio je srebrnu medalju u bacanju kugle u kategoriji F33 ostvarivši najbolji rezultat u karijeri.
-
Domaćice već naveliko pripremaju sve potrebno za zimnicu, a neke police već krase staklenke sa sokom od rajčice, džemom i pekmezom.
-
Oko sebe ostavljate nered i puno psujete? Vjerojatno ste cijeli život bili osuđivani zbog ovih loših navika, ali studije su zapravo pokazale da ih posjeduju samo inteligentne osobe.
Reci što misliš!